У Сумах відзначили річницю музею “Причал Одіссея”, який відкрився на Воскресенській у травні 2022 року. З нагоди цього дня в Артдворику біля музею побудували символічну піраміду Бурлюка.
У Сумах відзначили річницю музею “Причал Одіссея”, який відкрився на Воскресенській у травні 2022 року. З нагоди цього дня в Артдворику біля музею побудували символічну піраміду Бурлюка.
Цього дня у сумському Артдворику відзначали річницю відкриття на Воскресенській, 6 музею “Причал Одіссея”, йдеться в сюжеті Суспільного.
У Сумах він з’явився раніше, але працював в іншому місці. Власники музею, подружжя Гуцан, зустрічають гостей в старовинних костюмах. На пані Наталії – одяг сіверянки IX століття, народу, який проживав на території нинішніх Сум. Це реконструкція, виготовлена за старими технологіями домашнього ткацтва, розповідає жінка. Каже, відтоді, як родина захопилася музейною справою, мистецтво реконструкції довелося освоювати на різних напрямках.
Фото: Суспільне Суми
“Ми придбали це приміщення, воно було у важкому стані, ми навіть не уявляли, в якому воно було стані, бо коли ми його почали ремонтувати, воно розвалилося. Але ми його відновили в тому вигляді, в якому воно було. Збережені стіни, підняли підлогу. І веранду ми зробили точну копію, яка була, за тими технологіями”, - пояснює співвласниця приватного музею “Причал Одіссея” Наталія Гуцан.
Закінчували роботи вже під час повномасштабного вторгнення, ховаючись в укриття під час повітряної тривоги. Зате після відкриття, каже пані Наталія, відвідувачів було дуже багато.
Фото: Суспільне Суми
“Під час війни це дуже надихало і давало відволіктись від тих переживань, які були. І я сюди дуже часто приходила зі своїми друзями, бо ми поринали в інший світ, який давав нам натхнення і радість, маленький шматочок радості, коли звучать сирени, коли не дуже гарно все навкруги, то тут було так затишно і цікаво”, - зазначає відвідувачка музею Ірина Совенко.
“Він відчинився саме тоді, коли була найбільша небезпека для Сумщини. Багато хто казав, що не на часі, що от війна закінчиться – тоді можна і музейну справу піднімати, і багато що робити. Але я радий, що Сергій Іванович і люди, що в його команді зрозуміли по-іншому. Що життя не можна відкладати на потім. Треба зараз жити, треба зараз вірити в Україну, в перемогу”, - говорить відвідувач музею Микола.
Фото: Суспільне Суми
Наразі в музеї “Причал Одіссея” тисячі експонатів, гордість власників – самостійно зібрана колекція фотографій, кожна зі своєю історією. Тут все можна взяти в руки, роздивитися, приміряти. Музей популярний серед дітей, розповідає Наталія Гуцан, особливо багато екскурсій на канікулах.
Фото: Суспільне Суми
“Дітки – це наше майбутнє, і хочеться, щоб у них проростала любов до історії нашого краю, до того, які люди тут жили, як вони одягалися”, - каже Наталія Гуцан.
Фото: Суспільне Суми
Відзначити річницю вирішили доброю справою, каже Сергій Гуцан. Так, передали до Сумського краєзнавчого музею археологічні реліквії зі своєї колекції. А у дворі свого музею зробили артоб’єкт – піраміду Бурлюка.
Фото: Суспільне Суми
“Всередину ми помістили колбу пам'яті, в цю колбу була набрана вода з Атлантики. Над Атлантичним океаном був розвіяний прах Давида Бурлюка після його смерті, по його заповіту. Піраміда сама по собі – вона вимагає, щоб щось в ній було всередині, от ми так і зробили”, - пояснює засновник приватного музею Сергій Гуцан.
На захід зібралися друзі та прихильники “Причалу Одіссея”.
Фото: Суспільне Суми
“Я прийшов привітати Сергія Івановича, знаю його більше 10 років. Це людина, яка розвиває культуру в нашому місті, який перетворив цей Артдворик в суцільне театральне дійство. Те, що згадують Бурлюка, я радий, тому що ця тема мені близька”, - говорить Сергій Чепульський.
Фото: Суспільне Суми
“Я приємно вражена, що в нас є такий куточок насправді, де збираються митці, і є завжди що почути нове, особливо про наше місто”, - каже гостя заходу Ольга.
Фото: Суспільне Суми
Гості пов'язали на піраміду “стрічки бажань”. Це перший крок до розвитку артоб'єкта, оскільки це – “жива” піраміда і її вигляд буде постійно змінюватися, як пояснює Сергій Гуцан.